#1: Aksiomatsko zasnivanje analize Autor/ica: Boris Davidovič, Postano: 8:16 ned, 28. 3. 2004 Zanimalo bi me kada počinje s istim.
Preciznije zanima me jesu li već oko 1830-50 postojali neki sistemi aksioma, tipa aksiomi realnih brojeva.
dosta dobar link sa dosta matematicki vezane tematike i ponesto o aksiomima.
#3: Autor/ica: nenad, Postano: 21:05 pon, 29. 3. 2004 Matematički precizno analizu je prvi radio Cauchy, cca 1800.
Nije koristio aksiome realnih brojeva, ali je imao točne definicije
limesa i sl.
Aksiomi realnih brojeva su se počeli koristiti cca 1900.
Nešto ranije su uvedene i algebarske strukture.
Oko 1910. izlazi prvi tom Principia mathematica.
Oko 1850. Lobačevski tek opisuje svoju geometriju, što je
potaklo proučavanje aksiomatizacije.
- Nenad.
#4: Autor/ica: Boris Davidovič, Postano: 11:22 uto, 30. 3. 2004 Pitanje potječe iz iščitavanje Poe-a.
Naime nabasao sam na djelove priče 'Izgubljeno pismo', koji upućuju na to da je autor opisivao kako drugačije postavljanje pogleda(svijeta, onoga što se danas naziva aksiomima) može potpuno izmjeniti rezultate.
Poznato je da je Poe tokom studija samostalno proučavao matematiku (jer nije imao novaca da uplati predavanja), a i u nekim drugim pričama podvrgava ruglu tzv. 'pravolinijske' matematičare tipa Giordano Bruno, koji su bili upoznati sa osnovnim pomovima onoga što danas nazivamo euklidskom geometrijom i koji se nisu micali sa tog stanovišta. Zapravo u Poe-a je ovo neka vrsta prikaza postojanja novog Aristotelijanstva, koje je bilo prošireno jako dugo.
Naravno šarlatanske besmislice koje se javljaju u ovog autora mogle bi nekog iole ozbiljnijeg matematičara odvratiti od ovakvih ispitivanja, no koliko je meni poznato ovo je vrhunac matematike koji se pojavljuje u literaturi,jer je ova doza šarlatanstva uvelike premašena u Poe-ovih nasljednika (pod time prvenstveno mislim na Borgesa - 'Tlon, Uqubar, Orbis tetrius' i Nabokova - 'Speak, memory' ili u nas Krleža - 'Gospoda glembajevi' i Stanko Andrić - 'Enciklopedija ništavila').
Zapravo postojala je i postmodernistička struja koja je koketirala sa znanošću i nadrobila više gluposti nego što sada stane na ovaj forum.
Urkratko : zanima me je li moguće da je Poe bio upoznat sa 'različitim postavkama matematičkog svijeta' ,tj. nekim iskrivljenim principom aksioma?
#5: Autor/ica: ZELENIZUBNAPLANETIDO SADE, Lokacija: hm?Postano: 22:23 pet, 9. 4. 2004 Ne vidim zasto ne bi bio? Za tako nesto nije potrebno poznavanje aksiomatskog postavljanja logickih sustava, koliko jednostavno, djecije pitanje "jel to moze drukcije?". I sam sam se neko vrijeme time bavio prije nego sam upisao matematiku a onda mi neka budala upropastila veselje kad sam shvatio da su se ljudi vec dobrano time bavili iako, jos uvijek me vesele postavljanja bizarnih aksiomatika, al to je druga prica
Pa, uvijek mozes otvoriti topic na Biserima i usreciti nas sve skupa. Ili nam dati materijala za mozganje...
otompotom imao sam par "bisera" al nista sto bi (kao sto naknadno shvatio) proslo pod nesto "novo".. Al potrudit cu se
#8: Autor/ica: defar, Postano: 12:44 sub, 10. 4. 2004 mozda bi nam kolega zubichvila mogao ovdje prezentirati dio rezultata svojih proucavanja Alise u zemlji cudesa, autora Lewisa Carolla
#9: Autor/ica: defar, Postano: 12:51 sub, 10. 4. 2004 hm... nisam toliko bila svjesna spomenutog "koketiranja knjizevnosti (tj pojedinih autora) sa znanoscu (tj matematikom/logikom)" na ovoj razini na kojoj ste poceli, nista dalje od ponekih filozofa (dobro, to je s namjerom, i tesko da se moze svrstati u "obicnu" knjizevnost), i dobrog starog sherlocka holmesa
shvatila sam, doduse, da je zanimljivo pricati sa lingvistima, ima tu dosta zajednickog materijala...igra rijecima, dosta logike, paradoksi...preporucam knjigu "Goedel-Escher-Bach", ima je u nasoj knjiznici, i, naravno, Alisu.