Prethodna tema :: Sljedeća tema |
Autor/ica |
Poruka |
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
Postano: 20:56 čet, 30. 10. 2008 Naslov: 5. 11. 2008. - studenti svih zemalja ujedinite se! |
|
|
[url]http://unefangers.free.fr/guppy/index.php?lng=en[/url]
[quote]''MEĐUNARODNI DAN DJELOVANJA PROTIV KOMERCIJALIZACIJE ŠKOLSTVA''
Fakultetsko je obrazovanje nekoć u Hrvatskoj bilo besplatno. Danas gotovo 60% studenata plaća svoj studij. Na mala vrata se uvode i povećavaju školarine. Banke nude studentske kredite. Polako krećemo prema američkom sustavu u kojem se za fakultet štedi od djetetova rođenja i gdje studenti nakon završena školovanja još godinama otplaćuju svoje dugove. Od 1991. do 2006. se ukupan broj studenata povećao za 82%, dok se broj studenata koji sami (su)financiraju svoj studij povećao za 814%! I to sve u zemlji sa samo 7% fakultetski obrazovanih. Je li uvođenje i stalno povećavanje školarina način da se poveća broj fakultetski obrazovanih? Ili je to put u novo „društvo znanja“ u kojem će pristup fakultetskom obrazovanju imati samo bogati i oni koji su se spremni baciti u dužničko ropstvo studija radi?
U zadnje dvije godine Hrvatsko visoko školstvo se suočava s trendom drastičnog poskupljenja školarina koje ne prati standard življenja hrvatskih građana (npr. izvanredni preddiplomski studij na Ekonomski fakultetu košta 26 000 kuna po godini). Kako je Hrvatsko društvo već značajno podijeljeno na siromašne i bogate, te kako je razlika između tih slojeva sve izraženija, ovaj trend samo dodatno doprinosi pojačavanju te razlike.
No još bitnije, s ovim cijenama školarina, obrazovanje u Hrvatskoj više nije dostupno svima prema njihovim sposobnostima, iz jednostavnog razloga što sve više roditelja ne može svom djetetu plaćati studij. Dok, suprotno realnom stanju stvari, Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju upravo kaže kako "sveučilište, veleučilište ili visoka škola utvrđuju postupak odabira pristupnika za upis na način koji jamči ravnopravnost svih pristupnika bez obzira na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovinu, rođenje, društveni položaj, invalidnost, seksualnu orijentaciju i dob" (Čl. 77, stavak (2)).
U svibnju ove godine studenti su se zajedničkim naporima izborili za besplatne diplomske studije, ukazavši na navedeni problem, te je Vlada iz proračuna izdvojila potrebnu količinu novaca kojima je Ministarstvo subvencioniralo diplomske studije za generaciju koja ih je upisala ove akademske godine (2008/2009). Za to je izdvojeno (Vladinim riječima) "golemih" 78 milijuna kuna, dok se za saborske mirovine izdvaja 55 milijuna kuna godišnje, a za sudjelovanje HV-a u okupaciji Afganistana 250 milijuna kuna godišnje.
No polarizacija društva nije jedini razlog zbog kojega se visoko školstvo u Hrvatskoj ne bi trebalo plaćati. Hrvatska država koja stremi “društvu znanja” (tako često upotrebljivanoj sintagmi) ne koristi ni približno dovoljne napore i ne čini poteze kako bi se toj apstraktnoj sintagmi zaista i približili. Europske države koje takav cilj shvaćaju ozbiljno imaju besplatno visoko školstvo za sve (poput Švedske, Irske, Estonije, itd.), ulažu puno više novca iz državnog proračuna (poput Irske, koja je u prošlom desetljeću, nakon informatizacije, najviše ulagala u obrazovanje), a rezultati takvog ulaganja u obrazovanje su uvijek plodonosni (Estonija ima jednu od najbrže rastućih ekonomija u svijetu, Irska je 7. država u svijetu po BDP-u po stanovniku).
Zbog svega navedenoga 5.11. ćemo izaći na ulice kako bi iskazali svoje nezadovoljstvo astronomskim školarinama visokog školstva u Hrvatskoj, te naročito stavom kojim se naša Vlada odnosi prema obrazovanju uopće, te zahtijevati:
1) da se zakonom odredi da je visoko školstvo u Hrvatskoj u potpunosti besplatno za sve, tj. da Vlada subvencionira troškove studiranja za sve preddiplomce i diplomce
2) da Vlada ulaže više novca iz državnog proračuna u obrazovanje, budući je Hrvatska u tome daleko ispod europskog prosjeka (pritom ne oduzimajući radnicima i umirovljenicima)
Pozivamo sve studente, profesore, udruge i sindikate, radnike, umirovljenike, te građane da nam se pridruže! Borba za besplatno visoko školstvo u Hrvatskoj nije samo borba za trenutne i buduće studente i njihove roditelje, nego i za dobrobit i razvoj Republike Hrvatske i Hrvatskog društva. Besplatno školstvo je u interesu svih nas, ne samo radi smanjenja vrlo izražene socioekonomske podijeljenosti, već i radi približavanja tome idealu "društva znanja" od kojeg smo još uvijek vrlo udaljeni. Dajmo do znanja Vladi Republike Hrvatske da je obrazovanje ključ razvoja i da je to nešto čega bi Vlada trebala biti svjesna!
Pridružite nam se 5.11.2008. u prosvjedu za besplatno visoko školstvo![/quote]
Okupljanje je točno u podne ispred Mimare.
I potpisite onlajn peticiju:
[url]http://www.ipetitions.com/petition/neskolarinama/[/url]
P.S. Nemojte se, molim vas, ljutiti što otvaram ovu temu na više podforuma. Tema se tiče svih nas i bitno je da informaciju proslijedimo što većem broju ljudi. Hvala.
filmići:
1. global action day for education 2008 croatian (2:51)
http://www.youtube.com/watch?v=v7Luw7CvuXw
2. Studentski prosvjed 7.5.2008 (4:07)
http://www.youtube.com/watch?v=mKhBgjcHBT0
3. 5.11.2008. One World - One Struggle, Education is NOT for Sale! (0:44)
http://www.youtube.com/watch?v=gNwqzQMAbT8
http://unefangers.free.fr/guppy/index.php?lng=en
Citat: | ''MEĐUNARODNI DAN DJELOVANJA PROTIV KOMERCIJALIZACIJE ŠKOLSTVA''
Fakultetsko je obrazovanje nekoć u Hrvatskoj bilo besplatno. Danas gotovo 60% studenata plaća svoj studij. Na mala vrata se uvode i povećavaju školarine. Banke nude studentske kredite. Polako krećemo prema američkom sustavu u kojem se za fakultet štedi od djetetova rođenja i gdje studenti nakon završena školovanja još godinama otplaćuju svoje dugove. Od 1991. do 2006. se ukupan broj studenata povećao za 82%, dok se broj studenata koji sami (su)financiraju svoj studij povećao za 814%! I to sve u zemlji sa samo 7% fakultetski obrazovanih. Je li uvođenje i stalno povećavanje školarina način da se poveća broj fakultetski obrazovanih? Ili je to put u novo „društvo znanja“ u kojem će pristup fakultetskom obrazovanju imati samo bogati i oni koji su se spremni baciti u dužničko ropstvo studija radi?
U zadnje dvije godine Hrvatsko visoko školstvo se suočava s trendom drastičnog poskupljenja školarina koje ne prati standard življenja hrvatskih građana (npr. izvanredni preddiplomski studij na Ekonomski fakultetu košta 26 000 kuna po godini). Kako je Hrvatsko društvo već značajno podijeljeno na siromašne i bogate, te kako je razlika između tih slojeva sve izraženija, ovaj trend samo dodatno doprinosi pojačavanju te razlike.
No još bitnije, s ovim cijenama školarina, obrazovanje u Hrvatskoj više nije dostupno svima prema njihovim sposobnostima, iz jednostavnog razloga što sve više roditelja ne može svom djetetu plaćati studij. Dok, suprotno realnom stanju stvari, Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju upravo kaže kako "sveučilište, veleučilište ili visoka škola utvrđuju postupak odabira pristupnika za upis na način koji jamči ravnopravnost svih pristupnika bez obzira na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovinu, rođenje, društveni položaj, invalidnost, seksualnu orijentaciju i dob" (Čl. 77, stavak (2)).
U svibnju ove godine studenti su se zajedničkim naporima izborili za besplatne diplomske studije, ukazavši na navedeni problem, te je Vlada iz proračuna izdvojila potrebnu količinu novaca kojima je Ministarstvo subvencioniralo diplomske studije za generaciju koja ih je upisala ove akademske godine (2008/2009). Za to je izdvojeno (Vladinim riječima) "golemih" 78 milijuna kuna, dok se za saborske mirovine izdvaja 55 milijuna kuna godišnje, a za sudjelovanje HV-a u okupaciji Afganistana 250 milijuna kuna godišnje.
No polarizacija društva nije jedini razlog zbog kojega se visoko školstvo u Hrvatskoj ne bi trebalo plaćati. Hrvatska država koja stremi “društvu znanja” (tako često upotrebljivanoj sintagmi) ne koristi ni približno dovoljne napore i ne čini poteze kako bi se toj apstraktnoj sintagmi zaista i približili. Europske države koje takav cilj shvaćaju ozbiljno imaju besplatno visoko školstvo za sve (poput Švedske, Irske, Estonije, itd.), ulažu puno više novca iz državnog proračuna (poput Irske, koja je u prošlom desetljeću, nakon informatizacije, najviše ulagala u obrazovanje), a rezultati takvog ulaganja u obrazovanje su uvijek plodonosni (Estonija ima jednu od najbrže rastućih ekonomija u svijetu, Irska je 7. država u svijetu po BDP-u po stanovniku).
Zbog svega navedenoga 5.11. ćemo izaći na ulice kako bi iskazali svoje nezadovoljstvo astronomskim školarinama visokog školstva u Hrvatskoj, te naročito stavom kojim se naša Vlada odnosi prema obrazovanju uopće, te zahtijevati:
1) da se zakonom odredi da je visoko školstvo u Hrvatskoj u potpunosti besplatno za sve, tj. da Vlada subvencionira troškove studiranja za sve preddiplomce i diplomce
2) da Vlada ulaže više novca iz državnog proračuna u obrazovanje, budući je Hrvatska u tome daleko ispod europskog prosjeka (pritom ne oduzimajući radnicima i umirovljenicima)
Pozivamo sve studente, profesore, udruge i sindikate, radnike, umirovljenike, te građane da nam se pridruže! Borba za besplatno visoko školstvo u Hrvatskoj nije samo borba za trenutne i buduće studente i njihove roditelje, nego i za dobrobit i razvoj Republike Hrvatske i Hrvatskog društva. Besplatno školstvo je u interesu svih nas, ne samo radi smanjenja vrlo izražene socioekonomske podijeljenosti, već i radi približavanja tome idealu "društva znanja" od kojeg smo još uvijek vrlo udaljeni. Dajmo do znanja Vladi Republike Hrvatske da je obrazovanje ključ razvoja i da je to nešto čega bi Vlada trebala biti svjesna!
Pridružite nam se 5.11.2008. u prosvjedu za besplatno visoko školstvo! |
Okupljanje je točno u podne ispred Mimare.
I potpisite onlajn peticiju:
http://www.ipetitions.com/petition/neskolarinama/
P.S. Nemojte se, molim vas, ljutiti što otvaram ovu temu na više podforuma. Tema se tiče svih nas i bitno je da informaciju proslijedimo što većem broju ljudi. Hvala.
filmići:
1. global action day for education 2008 croatian (2:51)
http://www.youtube.com/watch?v=v7Luw7CvuXw
2. Studentski prosvjed 7.5.2008 (4:07)
http://www.youtube.com/watch?v=mKhBgjcHBT0
3. 5.11.2008. One World - One Struggle, Education is NOT for Sale! (0:44)
http://www.youtube.com/watch?v=gNwqzQMAbT8
|
|
[Vrh] |
|
krcko Forumaš nagrađen za životno djelo
![Forumaš nagrađen za životno djelo Forumaš nagrađen za životno djelo](dyck.php?id=4&c=6323&t=1)
![](images/avatars/1747361350433b2185c6068.gif)
Pridružen/a: 07. 10. 2002. (15:57:59) Postovi: (18B3)16
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
Postano: 21:55 čet, 30. 10. 2008 Naslov: |
|
|
znam koja su pravila, al nadao sam se da ćete uvažiti argument koji je, smatram, vrlo smislen i obrazložen
jel vam jasno šta će se desit ak nam uvedu obavezne školarine? jel vam jasno da je to prvi odlučni korak privatizaciji obrazovnog sustava? jel zbilja želite da vam djeca budu diskriminirana prema imovinskoj osnovi prilikom upisivanja fakulteta (direktno kršenje ustava!)?
jel bitnije pridržavat se svakog pravila ko robot il uzet u obzir okolnosti i varijable koje bi trebale dopustiti iznimke od pravila? svijet nije crno-bijeli, dame i gospodo, ovo je pitanje koje se tiče čitave studentske populacije, no i cijelog našeg društva i zato je bitno da nas na prosvjed izađe što više.
[size=9][color=#999999]Added after 5 minutes:[/color][/size]
jel ovo namjerno sabotiranje? obrisali ste i temu koju sam otvorio na jednom od najprometnijih dijelova ovog foruma, a ostavili ste samo ovu jednu na podforumu koji baš i nije pretjerano aktivan
[color=blue]Topic se locka jer moderatoru nije do prepucavanja. Autor moze pristojno PM-om zamoliti da se topic prebaci tamo gdje misli da je najbolje.[/color]
[color=blue]Edit 2: udovoljeno je pristojnoj molbi; topic otkljucan i prebacen u drugi podforum.[/color]
znam koja su pravila, al nadao sam se da ćete uvažiti argument koji je, smatram, vrlo smislen i obrazložen
jel vam jasno šta će se desit ak nam uvedu obavezne školarine? jel vam jasno da je to prvi odlučni korak privatizaciji obrazovnog sustava? jel zbilja želite da vam djeca budu diskriminirana prema imovinskoj osnovi prilikom upisivanja fakulteta (direktno kršenje ustava!)?
jel bitnije pridržavat se svakog pravila ko robot il uzet u obzir okolnosti i varijable koje bi trebale dopustiti iznimke od pravila? svijet nije crno-bijeli, dame i gospodo, ovo je pitanje koje se tiče čitave studentske populacije, no i cijelog našeg društva i zato je bitno da nas na prosvjed izađe što više.
Added after 5 minutes:
jel ovo namjerno sabotiranje? obrisali ste i temu koju sam otvorio na jednom od najprometnijih dijelova ovog foruma, a ostavili ste samo ovu jednu na podforumu koji baš i nije pretjerano aktivan
Topic se locka jer moderatoru nije do prepucavanja. Autor moze pristojno PM-om zamoliti da se topic prebaci tamo gdje misli da je najbolje.
Edit 2: udovoljeno je pristojnoj molbi; topic otkljucan i prebacen u drugi podforum.
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
Postano: 2:59 sub, 1. 11. 2008 Naslov: |
|
|
e da, skraćena verzija za one kojima se ne da čitati:
javno besplatno školstvo u hrvatskoj (i svijetu) se namjerno uništava da bi se otvorio put privatizaciji, novaca za obrazovanje ima, al ga država preusmjeruje na druge resore
imate priliku 5.11. točno u podne ispred mimare pokazat solidarnost, prosvjed je upućen prema vladi (isti dan studentski prosvjedi se održavaju i u mnogim drugim zemljama)
pogledajte filmiće ;)
[color=darkred]Da vidimo...
Dođeš na forum s jasnim Pravilima ponašanja koja funkcioniraju već šest godina i onda izvališ (parafraziram) kako si upoznat s pravilima, ali tvoja je misija prevrijedna da bi ju sputavala ta ista pravila, te zaspamaš Forum s pet kopija istog topica.
Zatim optužiš moderatora za "namjerno sabotiranje" jer se drznuo primijeniti pravila Foruma, maknuvši višak topica i ostavivši onog na tematski najlogičnijem mjestu (to što tamo nema puno rasprava, ne znači da nije čitano).
Nadalje, u ovom postu sam ti ispilio jedan poprilično nekulturni žargonizam, koji je tu uletio valjda zato jer je tvoja velebna misija dovoljno važna da mi ovdje pokorno pognemo glave i počnemo dozvoljavati prostakluke.
I sada, nakon crosspostanja, napada na moderatora i potrebe za editiranjem prostakluka, meni je malo dosta. Od sada ćeš se ponašati u skladu s [url=http://degiorgi.math.hr/forum/]Pravilima ovog foruma[/url] ili će te netko od administratora jednostavno bannati, a topic ukloniti.
Nemam nikakvih želja stajati na put studentskom aktivizmu, što ti ovdje mogu potvrditi i bivši i sadašnji studentski predstavnici, ali neću trpiti teror jednog korisnika koji sebi daje preveliki značaj.
Vedran Šego,
administrator Foruma
P.S. Ne pokušavaj se prepucavati ili javno obračunavati sa mnom. Ja nemam ni malo sluha za takve pokušaje.[/color]
e da, skraćena verzija za one kojima se ne da čitati:
javno besplatno školstvo u hrvatskoj (i svijetu) se namjerno uništava da bi se otvorio put privatizaciji, novaca za obrazovanje ima, al ga država preusmjeruje na druge resore
imate priliku 5.11. točno u podne ispred mimare pokazat solidarnost, prosvjed je upućen prema vladi (isti dan studentski prosvjedi se održavaju i u mnogim drugim zemljama)
pogledajte filmiće
Da vidimo...
Dođeš na forum s jasnim Pravilima ponašanja koja funkcioniraju već šest godina i onda izvališ (parafraziram) kako si upoznat s pravilima, ali tvoja je misija prevrijedna da bi ju sputavala ta ista pravila, te zaspamaš Forum s pet kopija istog topica.
Zatim optužiš moderatora za "namjerno sabotiranje" jer se drznuo primijeniti pravila Foruma, maknuvši višak topica i ostavivši onog na tematski najlogičnijem mjestu (to što tamo nema puno rasprava, ne znači da nije čitano).
Nadalje, u ovom postu sam ti ispilio jedan poprilično nekulturni žargonizam, koji je tu uletio valjda zato jer je tvoja velebna misija dovoljno važna da mi ovdje pokorno pognemo glave i počnemo dozvoljavati prostakluke.
I sada, nakon crosspostanja, napada na moderatora i potrebe za editiranjem prostakluka, meni je malo dosta. Od sada ćeš se ponašati u skladu s Pravilima ovog foruma ili će te netko od administratora jednostavno bannati, a topic ukloniti.
Nemam nikakvih želja stajati na put studentskom aktivizmu, što ti ovdje mogu potvrditi i bivši i sadašnji studentski predstavnici, ali neću trpiti teror jednog korisnika koji sebi daje preveliki značaj.
Vedran Šego,
administrator Foruma
P.S. Ne pokušavaj se prepucavati ili javno obračunavati sa mnom. Ja nemam ni malo sluha za takve pokušaje.
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
Postano: 15:55 ned, 2. 11. 2008 Naslov: FAQ |
|
|
ispričavam se još jednom
[size=9][color=#999999]Added after 32 seconds:[/color][/size]
[b]P: Čemu ovaj prosvjed?[/b]
O: Ovaj prosvjed je izraz nezadovoljstva studenata diljem svijeta zbog katastrofalne politike koja se sistematski provodi na globalnoj razini, ne samo u obrazovnom sustavu nego i u svim segmentima društva. Iako joj uzroke smještamo u mnogo širi kontekst, izravan povod za akciju pronalazimo u skrivenim i neskrivenim namjerama vladajućih struktura za postupnom privatizacijom/komercijalizacijom školstva. Pravo na obrazovanje je temeljno pravo svakog građana ove zemlje. Pravima se ne licitira, niti ih se nudi tržištu.
[b]P: Zašto smatrate da je to loše, zar ne bi tržište trebalo nalagati kriterije izvrsnosti?[/b]
O: Loše je zato što takva politika vodi prema dodatnom raslojavanju i polarizaciji društva. Stvara se sve veći jaz između bogatih i siromašnih, privilegiranih i zanemarenih. Smatramo također da su obrasci stvaranja radnih odnosa na temelju tržišne logike posebno pogubni za akademski svijet. Država ne smije prepustiti svoju ulogu privatnim poduzetnicima jer privatizacijom sveučilište postaje ustanova primarno orijentirana na stvaranje profita. To nije i ne smije biti funkcija obrazovnih ustanova. Država je ustavom ograničena na mentorsku ulogu u smislu financiranja, a prelaskom na privatni kapital ta ograničenja više ne bi postojala između npr. sveučilišta i njegovog - vlasnika.
[b]P: Spominjete privatizaciju, kakve to ima veze sa MZOŠ-om?[/b]
O: Ima veze sa MZOŠ-om utoliko što je ovaj prosvjed usmjeren primarno prema Vladi RH budući ona raspolaže državnim proračunom. Pitanje da li postoji novac za besplatno obrazovanje za sve nije prvenstveno knjigovodstveno nego političko pitanje. Onoga trenutka kada se pravo na obrazovanje shvati kao neupitno, postavlja se i potpuno drugo pitanje: ne da li novca ima ili nema, nego kako ga osigurati. To je onda pitanje fiskalne politike na kojemu ljudi kojima je javnost povjerila mandat za skrb o javnim interesima mogu i moraju dokazati svoju vjernost tim interesima i sposobnost da ih zajamče.
[b]P: Je li ovaj prosvjed ispolitiziran?[/b]
O: Ne, ovaj prosvjed nije organiziran niti je potaknut od ijedne stranke. Inicijativa za održavanje prosvjeda je nastala kao projekt pojačane suradnje s kolegama studentima iz cijelog svijeta, a za organizaciju na lokalnoj razini većim je dijelom zaslužna Bolonjska sekcija Kluba studenata Filozofskog fakulteta u Zagrebu.
[b]P: Koji su vaši ciljevi, za što se zalažete?[/b]
O: Zahtijevamo da se novci poreznih obveznika, nas i naših roditelja, upotrijebe u svrhe koje služe javnim interesima. Zahtijevamo da dame i gospoda iz Vlade RH počnu održavati svoja obećanja o tzv. društvu znanja, koje se sigurno ne može ostvariti ignoriranjem države i prebacivanjem odgovornosti na zakon tržišta. Zahtijevamo da se održi temeljno pravo svih građana na javno besplatno obrazovanje i državnu zaštitu s ciljem očuvanja autonomije obrazovnih institucija. Zahtijevamo da se navedeni problemi shvate ozbiljno i da ih se ne percipira kao izolirani slučaj, jer ova situacija je samo odraz šireg društvenog problema u kojemu ljudi i njihova znanja i usluge bivaju svedeni isključivo na funkciju robe. Zahtijevamo besplatna sveučilišta, u koje će država ulagati više a ne manje. Zahtijevamo zapošljavanje broja profesora na sveučilištima koji su predviđeni bolonjskim standardima, koji se međutim ne provode. Zahtijevamo proširenje smještajnih kapaciteta u studentskim domovima. Zahtijevamo veći broj stipendija, veći broj adekvatnih i funkcionalnih nastavnih prostorija i veće i relevantnije knjižničke fondove. Sustav bi tu trebao biti radi nas, a ne obratno!
[b]P: Zar nije prekasno za sve to, zar neće plaćanje studija služiti kao poticaj za njegovo svršavanje u roku?[/b]
O: I bajunet u leđima je dobar poticaj za svršavanje posla u roku, ali to ne smije poslužiti kao opravdanje za cilj jer metoda je izrazito nedemokratska i kompromitira svaki deklarativno demokratski sustav koji se njome služi. Također, ne postoji nikakva znanstvena potpora tezi o postojanju veze između samostalnog plaćanja studija i akademskih dostignuća. Štoviše, upravo suprotno kaže Vilim Ribić, predsjednik Velikog vijeća Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja u intervjuu za Novi list u kojemu iznosi podatke o studiji koju su naručili, a "iz koje proizlazi da ne postoji korelacija u uspješnosti među onima koji plaćaju i onima koji besplatno studiraju. Dakle, oni koji plaćaju nisu ništa brži od onih koji ne plaćaju." (Novi list, 11. ožujka 2007. - http://www.nsz.hr/admin/imagemanager/images/novi_list/novilist110307.JPG)
[b]P: Ali, zar neće nametanje obveze plaćanja služiti kao lekcija nesavjesnim studentima?[/b]
O: Već postoje kontrolni mehanizmi koji sprečavaju ovakve zloupotrebe obrazovnog sustava, a naš angažman u borbi za pravednije društvo ne uključuje poticanje studiranja samo zbog studentskih prava ili bilo koji drugi oblik nesavjesnog odnosa pojedinaca prema budućnosti ove zemlje. Također, nema empirijskih podataka o efikasnosti takve pedagogije. Zatim, ako se ovakav trend poskupljivanja nastavi to će dovesti do uskraćivanja prava na visoko obrazovanje za obitelji s niskim prihodima te generiranja efekta dužničkog ropstva za srednju klasu.
[b]P: Mislite li da sve treba biti besplatno (uključujući i postdiplomske studije)? [/b]
O: Da. Samo tako možemo u "društvo znanja". Dosadašnje iskustvo pokazalo je da uvođenje školarina nije podiglo ionako nisku kvalitetu (humanističkih) postdiplomskih studija. Potrebno je dubinsko restrukturiranje načina njihova izvođenja. Za upisivanje postdiplomskih studija trebali bi biti dostatni prijemni ispiti, a tako i na preddiplomskim i diplomskim studijima (a da ni ne spominjemo tendencije koje vode u smjeru privatizacije primarnog i srednjeg školstva te zdravstva i ostalih javnih službi).
[b]P: Kako sve to financirati? Jeste li zaboravili nedavni krah svjetskih ekonomija?[/b]
O: Nismo zaboravili, upravo se na tu krizu i osvrćemo budući je ona direktna posljedica politike na kojoj države diljem svijeta i dalje inzistiraju. Burze su krahirale zbog neoliberalne kapitalističke doktrine koja propagira nedodirljivost privatnog biznisa kojemu je osnovni cilj akumulacija profita. Profit sam po sebi nije sinonim za progres, napredak društva diktiraju daleko šire sastavnice, među njima i odnos prilikom raspodjele tog profita. U neoliberalnom sustavu (ne dajte da vas ime zavara, ovaj sustav nema nikakve veze s građanskim slobodama) preferiraju se potrebe krupnog kapitala, a glavno je oružje kojim se vlasnici tog kapitala služe u zadobivanju političke i ekonomske prevlasti u društvu – tržišna logika. Svi svjetski analitičari, i s pozicija takozvanih ljevica i desnica priznaju što je uzrokovalo nedavni kolaps, što je nemoguće zanemariti budući je i sam predsjednik SAD-a priznao što se dogodilo kad je zatražio intervenciju države za pomoć posrnuloj ekonomiji. Iako su mnoge zemlje na taj način izbjegle bankrot, problem nije riješen nego pometen pod tepih. Privatni kapital je temeljna odrednica neoliberalnog kapitalističkog poretka i nerealno je za očekivati da će privatni ulagači samoinicijativno odustati od kontrole svojih privatnih prćija koje mi naivci nazivamo državama. Vratimo se malo unazad, oni novci kojima su države izbjegle bankrot su ustvari novci poreznih obveznika, tj. naši novci. A privatni kapital je ostao zaštićen i dobiva uvijek iznova novu šansu za akumuliranje novog profita. Metaforički, narodu ostaje soc s dna džezve, dok tajkuni ubiru sav šlag. Novci postoje, ali na narodu (koji ga zarađuje) ostaje odluka kamo će s njima te da prisili države na ravnopravniju distribuciju.
[b]P: Mjesto i vrijeme?[/b]
O: Ispred muzeja Mimara, okupljanje je 5. 11. 2008. u podne, a od tamo se kreće prema Katarininom trgu.
ispričavam se još jednom
Added after 32 seconds:
P: Čemu ovaj prosvjed?
O: Ovaj prosvjed je izraz nezadovoljstva studenata diljem svijeta zbog katastrofalne politike koja se sistematski provodi na globalnoj razini, ne samo u obrazovnom sustavu nego i u svim segmentima društva. Iako joj uzroke smještamo u mnogo širi kontekst, izravan povod za akciju pronalazimo u skrivenim i neskrivenim namjerama vladajućih struktura za postupnom privatizacijom/komercijalizacijom školstva. Pravo na obrazovanje je temeljno pravo svakog građana ove zemlje. Pravima se ne licitira, niti ih se nudi tržištu.
P: Zašto smatrate da je to loše, zar ne bi tržište trebalo nalagati kriterije izvrsnosti?
O: Loše je zato što takva politika vodi prema dodatnom raslojavanju i polarizaciji društva. Stvara se sve veći jaz između bogatih i siromašnih, privilegiranih i zanemarenih. Smatramo također da su obrasci stvaranja radnih odnosa na temelju tržišne logike posebno pogubni za akademski svijet. Država ne smije prepustiti svoju ulogu privatnim poduzetnicima jer privatizacijom sveučilište postaje ustanova primarno orijentirana na stvaranje profita. To nije i ne smije biti funkcija obrazovnih ustanova. Država je ustavom ograničena na mentorsku ulogu u smislu financiranja, a prelaskom na privatni kapital ta ograničenja više ne bi postojala između npr. sveučilišta i njegovog - vlasnika.
P: Spominjete privatizaciju, kakve to ima veze sa MZOŠ-om?
O: Ima veze sa MZOŠ-om utoliko što je ovaj prosvjed usmjeren primarno prema Vladi RH budući ona raspolaže državnim proračunom. Pitanje da li postoji novac za besplatno obrazovanje za sve nije prvenstveno knjigovodstveno nego političko pitanje. Onoga trenutka kada se pravo na obrazovanje shvati kao neupitno, postavlja se i potpuno drugo pitanje: ne da li novca ima ili nema, nego kako ga osigurati. To je onda pitanje fiskalne politike na kojemu ljudi kojima je javnost povjerila mandat za skrb o javnim interesima mogu i moraju dokazati svoju vjernost tim interesima i sposobnost da ih zajamče.
P: Je li ovaj prosvjed ispolitiziran?
O: Ne, ovaj prosvjed nije organiziran niti je potaknut od ijedne stranke. Inicijativa za održavanje prosvjeda je nastala kao projekt pojačane suradnje s kolegama studentima iz cijelog svijeta, a za organizaciju na lokalnoj razini većim je dijelom zaslužna Bolonjska sekcija Kluba studenata Filozofskog fakulteta u Zagrebu.
P: Koji su vaši ciljevi, za što se zalažete?
O: Zahtijevamo da se novci poreznih obveznika, nas i naših roditelja, upotrijebe u svrhe koje služe javnim interesima. Zahtijevamo da dame i gospoda iz Vlade RH počnu održavati svoja obećanja o tzv. društvu znanja, koje se sigurno ne može ostvariti ignoriranjem države i prebacivanjem odgovornosti na zakon tržišta. Zahtijevamo da se održi temeljno pravo svih građana na javno besplatno obrazovanje i državnu zaštitu s ciljem očuvanja autonomije obrazovnih institucija. Zahtijevamo da se navedeni problemi shvate ozbiljno i da ih se ne percipira kao izolirani slučaj, jer ova situacija je samo odraz šireg društvenog problema u kojemu ljudi i njihova znanja i usluge bivaju svedeni isključivo na funkciju robe. Zahtijevamo besplatna sveučilišta, u koje će država ulagati više a ne manje. Zahtijevamo zapošljavanje broja profesora na sveučilištima koji su predviđeni bolonjskim standardima, koji se međutim ne provode. Zahtijevamo proširenje smještajnih kapaciteta u studentskim domovima. Zahtijevamo veći broj stipendija, veći broj adekvatnih i funkcionalnih nastavnih prostorija i veće i relevantnije knjižničke fondove. Sustav bi tu trebao biti radi nas, a ne obratno!
P: Zar nije prekasno za sve to, zar neće plaćanje studija služiti kao poticaj za njegovo svršavanje u roku?
O: I bajunet u leđima je dobar poticaj za svršavanje posla u roku, ali to ne smije poslužiti kao opravdanje za cilj jer metoda je izrazito nedemokratska i kompromitira svaki deklarativno demokratski sustav koji se njome služi. Također, ne postoji nikakva znanstvena potpora tezi o postojanju veze između samostalnog plaćanja studija i akademskih dostignuća. Štoviše, upravo suprotno kaže Vilim Ribić, predsjednik Velikog vijeća Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja u intervjuu za Novi list u kojemu iznosi podatke o studiji koju su naručili, a "iz koje proizlazi da ne postoji korelacija u uspješnosti među onima koji plaćaju i onima koji besplatno studiraju. Dakle, oni koji plaćaju nisu ništa brži od onih koji ne plaćaju." (Novi list, 11. ožujka 2007. - http://www.nsz.hr/admin/imagemanager/images/novi_list/novilist110307.JPG)
P: Ali, zar neće nametanje obveze plaćanja služiti kao lekcija nesavjesnim studentima?
O: Već postoje kontrolni mehanizmi koji sprečavaju ovakve zloupotrebe obrazovnog sustava, a naš angažman u borbi za pravednije društvo ne uključuje poticanje studiranja samo zbog studentskih prava ili bilo koji drugi oblik nesavjesnog odnosa pojedinaca prema budućnosti ove zemlje. Također, nema empirijskih podataka o efikasnosti takve pedagogije. Zatim, ako se ovakav trend poskupljivanja nastavi to će dovesti do uskraćivanja prava na visoko obrazovanje za obitelji s niskim prihodima te generiranja efekta dužničkog ropstva za srednju klasu.
P: Mislite li da sve treba biti besplatno (uključujući i postdiplomske studije)?
O: Da. Samo tako možemo u "društvo znanja". Dosadašnje iskustvo pokazalo je da uvođenje školarina nije podiglo ionako nisku kvalitetu (humanističkih) postdiplomskih studija. Potrebno je dubinsko restrukturiranje načina njihova izvođenja. Za upisivanje postdiplomskih studija trebali bi biti dostatni prijemni ispiti, a tako i na preddiplomskim i diplomskim studijima (a da ni ne spominjemo tendencije koje vode u smjeru privatizacije primarnog i srednjeg školstva te zdravstva i ostalih javnih službi).
P: Kako sve to financirati? Jeste li zaboravili nedavni krah svjetskih ekonomija?
O: Nismo zaboravili, upravo se na tu krizu i osvrćemo budući je ona direktna posljedica politike na kojoj države diljem svijeta i dalje inzistiraju. Burze su krahirale zbog neoliberalne kapitalističke doktrine koja propagira nedodirljivost privatnog biznisa kojemu je osnovni cilj akumulacija profita. Profit sam po sebi nije sinonim za progres, napredak društva diktiraju daleko šire sastavnice, među njima i odnos prilikom raspodjele tog profita. U neoliberalnom sustavu (ne dajte da vas ime zavara, ovaj sustav nema nikakve veze s građanskim slobodama) preferiraju se potrebe krupnog kapitala, a glavno je oružje kojim se vlasnici tog kapitala služe u zadobivanju političke i ekonomske prevlasti u društvu – tržišna logika. Svi svjetski analitičari, i s pozicija takozvanih ljevica i desnica priznaju što je uzrokovalo nedavni kolaps, što je nemoguće zanemariti budući je i sam predsjednik SAD-a priznao što se dogodilo kad je zatražio intervenciju države za pomoć posrnuloj ekonomiji. Iako su mnoge zemlje na taj način izbjegle bankrot, problem nije riješen nego pometen pod tepih. Privatni kapital je temeljna odrednica neoliberalnog kapitalističkog poretka i nerealno je za očekivati da će privatni ulagači samoinicijativno odustati od kontrole svojih privatnih prćija koje mi naivci nazivamo državama. Vratimo se malo unazad, oni novci kojima su države izbjegle bankrot su ustvari novci poreznih obveznika, tj. naši novci. A privatni kapital je ostao zaštićen i dobiva uvijek iznova novu šansu za akumuliranje novog profita. Metaforički, narodu ostaje soc s dna džezve, dok tajkuni ubiru sav šlag. Novci postoje, ali na narodu (koji ga zarađuje) ostaje odluka kamo će s njima te da prisili države na ravnopravniju distribuciju.
P: Mjesto i vrijeme?
O: Ispred muzeja Mimara, okupljanje je 5. 11. 2008. u podne, a od tamo se kreće prema Katarininom trgu.
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
|
[Vrh] |
|
bifutake Forumaš(ica)
![Forumaš(ica) Forumaš(ica)](dyck.php?id=3188&c=17)
Pridružen/a: 30. 10. 2008. (20:47:09) Postovi: (11)16
|
|
[Vrh] |
|
|